SENEGAL INVESTUJE DO INFRASTRUKTURY A LÁKÁ ZAHRANIČNÍ PARTNERY
Senegal se řadí mezi nejrychleji rostoucí ekonomiky v regionu západní Afriky a dlouhodobá politická stabilita láká další investory i mimo tradiční partnery západní Evropy. Země chce rozvíjet stavební projekty, vysokorychlostní tratě, silnice i bytovou výstavbu. České firmy by mohly uspět například v dodávkách interiérů.
![](https://www.export.cz/wp-content/uploads/2022/05/shutterstock_1374353213.jpg)
Modernizace by se měl dočkat i přístav v Dakaru. Foto Shutterstock
Stavebnictví hraje ústřední roli v ekonomice rychle se rozvíjející země, vykazující v průměru 6 % růst HDP. Nemovitosti jako celek zažívají jasnou dynamiku, která se projevuje budováním velkých státních projektů a zároveň rostoucím počtem soukromých novostaveb. Senegalské stavebnictví doprovází stabilní růst: od počátku roku 2000 zaznamenává sektor průměrnou expanzi kolem 20 %. Stal se také jedním z nejlepších poskytovatelů pracovních míst a lákadlem pro investory. Podle studie Knight Frank Africa Report 2020-2021 se výnosy z nemovitostí v Senegalu pohybují kolem 6 % u rezidenčních nemovitostí a 13 % u průmyslových nemovitostí. Podle téže studie se během posledních 10 let v Senegalu silně rozvinula kancelářská zástavba.
Letiště i fotbalový stadion
V rozvojovém vládním programu PAP 2A dosahují výdaje na infrastrukturu a dopravu 1 069 mld. západoafrických franků (asi 40 mld. Kč). Mezinárodní letiště Blaise Diagne, multifunkční sportovně-kulturní aréna Dakar Arena, mezinárodní konferenční centrum Abdou Diouf, fotbalový stadion Abdoulaye Wade, administrativní a business centrum Diamniadio, největší hotel západní Afriky RIU Baobab v Pointe Sarène, výstavba 18 mostů a nadjezdů, velké divadlo pro 3 000 hostů, muzeum černých civilizací, zpoplatněná dálnice a další tisíce kilometrů silnic, projekt obnovy železnice Dakar-Bamako, rekonstrukce regionálních letišť (jehož první fáze zahrnující 5 letišť byla svěřena české společnosti) a mnoho dalších příkladů ilustrují angažovanost státu a dynamiku stavebního sektoru.
Kromě toho byla koncem roku 2021 slavnostně otevřena první část vysokorychlostního regionálního rychlovlaku TER spojující hlavní město Dakar s mezinárodním letištěm Blaise Diagne, které se nachází 45km od hlavního města. Toto spojení umožňuje přepravu 115 tisíc cestujících denně. Investici podpořila banka ECOWAS, která poskytla půjčku ve výši 119 mil. USD.
Dalším velkým projektem je rekonstrukce přístavu v Dakaru financovaná přes japonskou rozvojovou agenturu JICA ve výši 35 mil. USD. U třetího mola budou moci již během roku 2022 kotvit 190metrové nákladní lodě s kapacitou 35 tisíc tun. Další velkolepá stavba nového přístavu Ndayane 70 km jižně od Dakaru, který má patřit mezi největší africké přístavy, byla oficiálně zahájena letos v lednu. Megaprojekt za 837 mil. USD financuje dubajská logistická společnost DP World. Kontejnerový terminál s 840 metrů dlouhým molem, umožňující kotvení největších světových plavidel, s hloubkou 18 metrů bude provozován jako platforma se sousední třísethektarovou speciální ekonomickou zónou. Manipulační kapacita 1,2 milionu kusů přepravních kontejnerů ročně má zásobovat i sousední vnitrozemské Mali (dosud přes Dakar tranzituje 85 % kontejnerů pro Mali).
Čínské investice
Most ve vesnici Foundiougne je třetí velkou investicí, ilustrující rozmanitost senegalské infrastruktury. Ocelový most o délce 1,6 km pojmenovaný po Nelsonu Mandelovi byl inaugurován letos v březnu, je financován prostřednictvím Čínské exportní a importní banky a postaven čínskou společností za čtyři roky. Stavba mostu za 67 mil. USD umožnila zkrátit dobu cestování přes řeku na několik minut a zapadá do širšího plánu spojit Dakar s gambijským Banjulem, ale i do transafrického koridoru Tanger-Lagos.
V posledních letech zažívá Senegal stavební boom (stavebnictví tvoří až 11% HDP), zejména rezidenčních a kancelářských budov. Stát plánuje rozsáhlé projekty v oblasti sociálních bytů. V následujících letech se očekává nadále převyšující poptávka nad nabídkou. Ministerstvo městského plánování, bydlení a veřejné hygieny eviduje deficit více než 300 tisíc bytových jednotek, který by se měl každým rokem prohlubovat o 10 %. Propast mezi nabídkou a poptávkou po nemovitostech se stále zvětšuje, a proto stát zavedl několik programů s cílem diverzifikovat a usnadnit Senegalcům přístup k bydlení. Stavební materiály, jako je železo, ocel, ale také nábytek a vybavení interiérů, barvy, solární energie, to vše jsou produkty, po nichž poptávka roste současně s boomem ve stavebnictví a stavebním sektoru, soukromém i veřejném. V příštích letech je v plánu výstavba 100 tisíc sociálních bytů (cca 10–15 tisíc bytů za rok).
České firmy se mohou zapojit zejména dodáním stavebních technologií včetně udržitelných řešení či vybavením interiérů, od nábytku a oken, přes koupelnová zařízení a domácí elektroniku až po lampy a luxusní doplňky.
Tereza Hankeová, ekonomická diplomatka, Velvyslanectví ČR v Dakaru