RAKOUSKÁ VĚDA ZÍSKÁVÁ POZORNOST SVĚTA. POTVRZUJÍ TO TAKÉ UDĚLENÉ NOBELOVY CENY
Rakouské vědě se v posledních dvou letech dostalo značné mezinárodní pozornosti – po kvantovém fyzikovi Antonu Zeilingerovi nečekaně obdržel Nobelovu cenu za fyziku Ferenc Krausz, další vědec s rakouským občanstvím, který značnou část své kariéry prožil ve Vídni. Úspěch Antona Zeilingera potvrdil přední postavení Rakouska v oblasti kvantových technologií, jež jsou v zemi podporovány prostřednictvím projektu „Quantum Austria“. Mezi evropskou špičku Rakousko patří také v odvětví mikročipů, do nějž v rámci iniciativy European Chips Act hodlá investovat do roku 2031 tři miliardy eur.
![](https://www.export.cz/wp-content/uploads/2023/11/TEchnická-univerzita-Vídeň_shutterstock_1564481281.jpg)
Vídeňská technická univerzita. Foto: Shutterstock
V letošním roce dosáhnou dle odhadu rakouského statistického úřadu výdaje na výzkum a vývoj v zemi 15,5 miliardy eur. Ve srovnání výdajů na výzkum zemí Evropské unie v poměru k HDP obsadilo Rakousko v roce 2021 třetí místo.
SVĚTELNÉ IMPULSY
Maďarsko-rakouský vědec Ferenc Krausz letos převzal Nobelovu cenu spolu s Anne L’Huillier (Lundská univerzita) a Pierrem Agostinim (Ohijská státní univerzita) za průkopnickou práci ve výzkumu částic a attosekundové fyziky. Ocenění bylo uděleno za experimentální přístupy, které vytváří attosekundové světelné impulsy k analýze dynamiky elektronů v hmotě. A právě na Vídeňské technické univerzitě se Krauszovi podařilo – poprvé v roce 2001 – vyrobit extrémně krátké záblesky světla. Od té doby byl Krausz schopen pořizovat četné filmové záznamy pohybu elektronů v molekulách a atomech v reálném čase. Získané poznatky mají potenciál pro využití například v medicíně nebo rozvoji elektroniky.
KVANTOVÁ KRYPTOGRAFIE
Anton Zeilinger získal Nobelovu cenu za fyziku 2022 spolu s Alainem Aspectem z Francie a Johnem F. Clauserem z USA. Ocenění bylo uvedeným vědcům uděleno za jejich průlomové experimenty s provázanými fotony v oblasti kvantové mechaniky. Jejich výzkum má uplatnění mimo jiné v oblasti kvantové kryptografie, která se zabývá pokročilými metodami šifrování, a je na něm založena i myšlenka teleportace. Zeilinger se zařadil mezi rakouské vědce, kteří významně ovlivnili oblast kvantového výzkumu a stal se čtvrtým rakouským držitelem Nobelovy ceny za fyziku po E. Schrödingerovi, V. F. Hessovi a W. Pauli. Krausz je od letošního roku pátým.
QUANTUM AUSTRIA
Již před Zeilingerovým úspěchem Rakousko určilo jako jednu z prioritních oblastí evropského plánu s názvem Nástroj pro oživení a odolnost finanční podporu výzkumu kvantových technologií v projektu „Quantum Austria“. Rozpočet se třemi dotačními výzvami do roku 2026 byl stanoven na 107 milionů eur k podpoře základního výzkumu a inovativních technologií pro uvedení na trh. Grantová nabídka pokrývá oblasti univerzitního i mimouniverzitního výzkumu, inovativních startupů nebo firem. Prostředky jsou tak například určeny na výzkum klíčových technologií pro kvantové systémy nebo vystavění výkonných laboratoří. Část financí půjde na výrazné rozšíření kapacit v oblasti výpočetních klastrů (High-Performance-Computing) a jejich budoucí propojení s kvantovými počítači.
ČIPOVÉ AMBICE
Po odsouhlasení unijního zákona „Chips Act“, jehož cílem je do roku 2030 zvýšení produkce polovodičů v Evropě z 10 % na 20 % podílu světové produkce, oznámilo Rakousko dotační podporu technologií a výrobních kapacit v odvětví polovodičů ve výši 3 miliard eur rozdělenou do let 2024 – 2031. Prezident rakouského Svazu průmyslníků Georg Knill uvádí, že celkový investiční efekt může dosáhnout více než 7 miliard eur.
Počítá se s realizací strategicky důležitých projektů v oblasti výzkumu a vývoje, stejně jako s investicemi do výrobních kapacit v oblasti mikroelektroniky. Část prostředků je určena na navýšení dotací v rámci projektu IPCEI (Important Projects of Common European Interest) Mikroelektronika II. Projektu se účastní 6 rakouských firem. Celkově je v odvětví polovodičů činných přibližně 280 podniků. Přední světové postavení má Rakousko díky firmě Infineon Austria u energeticky úsporných čipů. Jedním z těžišť bude také podpora výzkumu ve výše zmíněné oblasti kvantových čipů.
FINANCOVÁNÍ VÝZKUMU A VÝVOJE
V roce 2022 dosáhl v Rakousku poměr výdajů na výzkum a vývoj k HDP 3,2 %. Polovina výdajů připadá na soukromý sektor, 17 % obnášejí zahraniční investice. V Rakousku existuje více než 5 tisíc organizací provozujících výzkumnou činnost, 70 % z nich spadá do podnikatelského sektoru a věnuje se převážně vlastnímu firemnímu výzkumu. Napříč sektory připadá přibližně 48 % výdajů na experimentální vývoj, 33 % na aplikovaný výzkum a 19 % na základní výzkum. Fond na podporu vědeckého výzkumu (FWF) slouží k financování základního výzkumu. Firmy mohou v Rakousku využívat kombinace přímé podpory výzkumu, například v rámci programu společnosti pro podporu výzkumu FFG, a daňové výzkumné prémie ve výši 14 %.
Hana Brauneis, ekonomická specialistka, Velvyslanectví ČR v Rakousku