Francie chce předehnat Skandinávii a stát se inovačním a technologickým lídrem
Žebříček výdajů na vědu a výzkum v EU vede Švédsko, následované Rakouskem a Belgií, dobře si vede také Finsko, Dánsko nebo Německo. Za ostatními „inovátory“ se drží Francie na 8. příčce. To se má však změnit. Země plánuje stát se opět inovační a technologickou velmocí, investuje ve velkém do přelomových technologií, podporuje jejich transfer a spolupráci výzkumu se soukromým sektorem.
![](https://www.export.cz/wp-content/uploads/2023/01/FR-flag-scaled.jpg)
Ilustrační foto: Shutterstock
Již v roce 2010 spustila francouzská vláda národní investiční program „Investice pro budoucnost”. Cílem programu bylo podpořit z veřejných financí inovační projekty ve strategických oborech, zvýšit růstový potenciál francouzské ekonomiky a tím přispět ke zvýšení zaměstnanosti. Investice směřovaly do vzdělávání, zejména vysokoškolského, vědy a výzkumu s cílem zajistit co nejlepší zhodnocení technologických objevů. V roce 2021 bylo představeno již 4. pokračování programu Investice pro budoucnost s navýšením o dalších 20 miliard eur určených na podporu prioritních odvětví, mezi něž patří digitální technologie, lékařský výzkum, zdravotnictví, nízkouhlíková energetika, odpovědné zemědělství, potravinová soběstačnost, udržitelná města a mobilita, digitální vzdělávání nebo kulturní a kreativní odvětví.
Pandemie koronaviru odhalila nebezpečnou závislost na dovozech výrobků a komponent ze vzdálených oblastí světa a zapůsobila jako určité varování, že je potřeba změnit dosavadní přístup a zajistit si soběstačnost v klíčových a strategických oborech. Francouzskou reakcí bylo představení dalšího vládního investičního plánu France 2030 na podporu návratu výroby a rozvoje průlomových technologií pro urychlení digitální a ekologické transformace v klíčových sektorech francouzské ekonomiky, jako jsou energetika – vývoj a výroba menších inovativních jaderných reaktorů, výroba „zeleného“ vodíku jako nového, nízkoemisního zdroje; automobilový průmysl – podpora výroby automobilů na elektrický a hybridní pohon a výroba baterií; biotechnologie – vývoj a výroba bioléčiv a vývoj a výroba inovativních zdravotnických prostředků, využívání umělé inteligence a kvantových technologií.
Daňové úlevy na výzkum a vývoj
Dvě třetiny výdajů na aktivity R&D ve Francii připadají na soukromý sektor. Veřejná podpora inovací ve Francii zahrnuje nepřímou fiskální podporu, přímou finanční podporu i nefinanční podporu inovačního ekosystému s cílem vytvoření vazby a propojování veřejného výzkumu se soukromým sektorem. V roce 2021 dosáhly veřejné výdaje na podporu inovací v soukromém sektoru 10 miliard eur. Třetinu těchto výdajů tvoří daňová úleva na výzkum), která je určená podnikům a firmám bez ohledu na jejich odvětví či velikost. Výše úlevy je závislá na výši investice – základní sazba daňového zvýhodnění na výzkum a vývoj činí 30 % pro výdaje R&D do výše 100 milionů eur a následně klesá na 5 % pro výdaje nad tuto prahovou hodnotu. Podle srovnání OECD nabízí Francie pro daňové úlevy na výzkum a vývoj jedny z nejštědřejších podmínek ze členských zemí této organizace.
Veřejná investiční banka Bpifrance pak plní roli státního subjektu poskytujícího přímou podporu inovací a veřejné banky, která poskytuje dotace a úvěry na založení, rozvoj a růst inovativních firem.
Veřejný a soukromý sektor spolupracuje
Důležitým aspektem podpory vědy, výzkumu a inovací je zhodnocování získaných poznatků v praxi, transfer technologií a podpora spolupráce mezi veřejným a soukromým výzkumem. Ve Francii došlo v posledních letech k uvolnění pravidel pro spolupráci výzkumných pracovníků veřejného sektoru se soukromými firmami a pro zakládání společností výzkumnými pracovníky. Na podporu transferu technologií směrem k soukromým subjektům vzniklo označení „Carnot“, které je udělováno veřejným výzkumným zařízením a laboratořím, jež spolupracují se soukromým sektorem. Pracoviště „Carnot“ dostávají od státu finanční podporu, jejíž výše se vypočítává podle objemu jejich partnerské činnosti s firmami. V současné době existuje přibližně 40 takových zařízení, které ročně uzavřou na 9 500 smluv, z nichž přibližně polovina připadá na malé a střední podniky. Státní subjekty také vyhlašují výzvy k předkládání společných projektů, na kterých se podílejí veřejní a soukromí výzkumní partneři.
Ve Francii existuje síť „společností pro urychlení transferu technologií“, které jsou zodpovědné za zhodnocování výsledků a poznatků veřejného výzkumu a výběru těch, které mají potenciál pro následnou ekonomickou činnost. Na výběru projektů se podílejí zástupci soukromého sektoru, kteří posuzují komerční potenciál vynálezů vzešlých z veřejných výzkumných pracovišť. Společnosti pro transfer technologií jsou spojovacím článkem mezi akademickým výzkumem a tržním prostředím.
ČVUT má partnera v Paříži
Výzkumné týmy z Česka a Francie dlouhodobě úspěšně spolupracují v celé řadě oblastí. Příkladem je spolupráce na poli umělé inteligence mezi Českým institutem informatiky a robotiky při ČVUT v Praze a pařížským institutem PRAIRIE (Paris AI Research Institute), který je jedním ze čtyř francouzských institutů umělé inteligence vytvořených jako součást francouzské národní strategie pro oblast AI v roce 2018. Vzájemnou česko-francouzskou vědeckou spolupráci a výměnu pomáhá posilovat také Platforma CEFRES, součást Francouzského ústavu pro výzkum ve společenských vědách, který byl založen již v roce 1991 na podporu vědeckých výměn mezi Francií a střední Evropou.
Zuzana Gamrotová, ekonomická diplomatka, Velvyslanectví ČR v Paříži